Jelenlegi hely
.
1940 őszén meghiúsult Anglia lerohanása
Nyolcvan éve, 1940. szeptember 7-én kezdte meg a náci Németország légiereje, a Luftwaffe London nyolc hónapon át tartó bombázását, amellyel az akkor Hitler ellen egyedül harcoló Nagy-Britanniát akarták térdre kényszeríteni.
A második világháborút 1939. szeptember 1-jén kirobbantó náci Harmadik Birodalom a háború első évében sikert sikerre halmozott. 1940 nyarára Európa szinte egész területe német uralom alatt állt vagy Hitler szövetségese volt, egyedül a szigetország Nagy-Britannia tartott ki.
A Führer beérte volna azzal, ha semlegesíteni tudja a briteket, amikor erőit a Szovjetunió ellen fordítja, de nyilvános beszédben elhangzott békeajánlatát az 1940 májusában nemzeti egységkormány élén hivatalba lépett brit miniszterelnök, Winston Churchill visszautasította.
Hitler ezután parancsot adott a Nagy-Britannia megszállását célzó Oroszlánfóka (Seelöwe) hadművelet kidolgozására, amely első fázisában a német légi és haditengerészeti fölény megszerzését tűzte ki a La-Manche-csatorna s a brit légtér fölött, hogy a második fázisban végrehajthassák a partraszállást.
![](/sites/default/files/kepek/2020/09/Hitler%20%C3%A9s%20G%C3%B6ring.jpg)
Hermann Göring, a Luftwaffe parancsnoka arról biztosította Hitlert, hogy egy hónapon belül megsemmisíti a brit légierőt.Az 1940. július 10-én kezdődött angliai csata, a történelem első légi háborújának első szakaszában a létszámfölényben lévő német gépek annyi hajót süllyesztettek el, hogy az Admiralitás leállította a hajóforgalmat a csatornán.
Hitler elrendelte az angol nagyvárosok elleni légi támadásokat
A RAF az összeomlás szélén állt, amikor a németek váratlanul taktikát váltottak. Augusztus 22-én ugyanis az egyik német gép - feltehetőleg tévedésből - katonai célpontja helyett London egyik külvárosi lakónegyede felett oldotta ki bombáit. Válaszul augusztus 25-én éjszaka egy brit kötelék Berlin egyik repülőterét bombázta.
![](/sites/default/files/kepek/2020/09/brit%20k%C3%B6tel%C3%A9k.jpg)
A támadás csekély károkat okozott, de annál nagyobb volt lélektani hatása: annyira felbőszítette a Luftwaffe eredménytelenségétől egyébként is frusztrált Hitlert, hogy elrendelte az angol nagyvárosok elleni légi támadásokat.Hitler szeptember 6-án aláírt parancsával a brit morált akarta megtörni, de csak még nagyobb elszántságra és ellenállásra ösztönözte az angolokat, a RAF pedig a célpontváltással levegőhöz jutott és kitartott.
Az angol sajtóban Blitz (villámlás) néven emlegetett bombázás-sorozat a szeptember 7-én London elleni támadással kezdődött.
A bombázások azonban tovább folytatódtak, de egyre súlyosabb veszteségeik miatt a Luftwaffe gépei október 7-től már csak éjjel jelentek meg a brit városok fölött. Novembertől a célpontok főleg kikötők (Bristol, Cardiff, Portsmouth) és ipari központok (Birmingham, Manchester, Sheffield) lettek,
A leghírhedtebb támadást a november 14-ről 15-re virradó éjszaka Coventry ellen intézték, amelyet híres katedrálisával együtt 500 német gép módszeresen változtatott egyetlen lángtengerré.
Egyes elméletek szerint Churchill tudott a bombázás tervéről, de nem tett semmit, mert akkor kiderült volna, hogy a britek megfejtették a németek által használt Enigma-kódot.
![](/sites/default/files/kepek/2020/09/london-bombazasa.jpg)
Londoni utca egy bombatámadás után
A brit hadiipari termelés azonban nem bénult meg, mert a hiányos német hírszerzési adatok miatt az ipari létesítmények nem szenvedtek jóvátehetetlen károkat.A brit légierőt sem sikerült megsemmisíteni, miközben a Luftwaffe veszteségei (mintegy 3300 pilóta és 2200 repülőgép) komoly gondot jelentettek a német vezérkarnak, amely akkor már a Szovjetunió elleni hadjáratra készült.