Jelenlegi hely
.
Az őskorban sem volt békés az élet
Őskori vérfürdők nyomait fedezték fel egy tömegsírban a mai Szudán északi részén, amikor újra megvizsgálták a hatvanas években feltárt csontokat.
A Nílus keleti partján a világ egyik legrégibb, 13 400 éves, háborúkról árulkodó temetkezési helyének leleteit vizsgálták meg újra - közölték a régészek.
A KORÁBBAN VÉLTTEL ELLENTÉTBEN A DZSEBEL SZAHABA-I SÍRHELY NEM EGYETLEN ÖSSZECSAPÁS EMLÉKEIT REJTETTE, HANEM SOROZATOS ERŐSZAKOS ÜTKÖZETEK NYOMAIT.régészet
![](/sites/default/files/kepek/2022/03./T%C3%B6megs%C3%ADr.jpg)
Tizenhat ember maradványain gyógyult és be nem forrt sebek is voltak, ami arra utal, hogy egy összecsapást túléltek, hogy aztán a következőbe belehaljanak.
A MIKROSZKÓPOS VIZSGÁLAT OLYAN SEBEKET IS AZONOSÍTOTT, AHOL KŐFEGYVEREK MARADVÁNYAI ÁGYAZÓDTAK A CSONTBA.
A kiterjedt, senkit sem kímélő erőszak egyaránt sújtott férfit, nőt, akár négyéves gyereket is"- mondta Isabelle Crevecoeur (jobbra), a Bordeaux-i Egyetem paleoantropológusa, a Scientific Reports tudományos lap friss számában megjelent tanulmány vezető szerzője. Dárdát és nyilat távolról is célba lehet juttatni, de közelharcra utaló törések is láthatók, a fejet védve magasba emelt alkarra mért ütés is ilyen sérülést okoz.
![](/sites/default/files/kepek/2022/03./T%C3%B6megs%C3%ADr%202.jpg)
A Nílus völgyében vadászó-gyűjtögető csoportok éltek a mezőgazdaság és az állattenyésztés elterjedése előtt. Emlősökre, köztük antilopra vadásztak, halat fogtak, növényeket és gyökereket gyűjtöttek. Kicsi, talán száz tagnál kevesebb lélekszámú csoportokban éltek.
Noha a harcok okát nem könnyű megállapítani, annyi tudható, hogy a korszakban a száraz klíma esősebbre fordult, ami a Nílus gyakori, súlyos áradásához vezetett, és talán ez váltotta ki a klánok közötti harcokat a területért.
Szemben az egyes csatákkal vagy a rövid háborúkkal az erőszak itt rendszeres lehetett, az élet napi struktúrájának része" - mondta Daniel Antoine, a tanulmány társszerzője, a londoni British Múzeum egyiptomi és szudáni osztályának biorégészeti kurátora. Crevecoeur szerint ismeretlen kulturális különbségek is szerepet játszhattak a vadásztársadalmak közötti folytonos erőszakban.
Forrás: Origo