Jelenlegi hely
.
Viracocha egy ősi földön kívüli isten lehetett az inkákat megelőző korban?
Szerző: Száraz György
Viracocha egy ősi földön kívüli isten lehetett?
Viracocha nem más, mint az inkákat megelőző titokzatos műveltség mitológiájának-vallásának a fő teremtő istensége. Ő az egyik legjelentősebb istenné vált az inka kultúrában is. A legenda szerint ő volt a mindenség teremtője, ő hozta létre a Napot, a Holdat és a csillagokat is. Viracocha (Apu Qun Tiqsi Wiraqutra, avagy Con-Tici) teremtette meg az időt azáltal, hogy parancsba adta a Napnak, hogy az égen mozogjon. Ismerkedjünk meg ezzel a különleges entitással!
Viracocha hozta létre a civilizációt a hagyomány szerint. Őt a nap és a viharok isteneként is tisztelték.
A fáma szerint beutazta az amerikai kontinenst azért, hogy az embereket megtanítsa a civilizált életre és a rendre, majd eltávozott nyugati irányba, ami itt a Csendes-óceánt jelenti. De előtte még ígéretet tett arra, hogy vissza fog térni egy szép napon.
Talán túlzás nélkül állíthatjuk, hogy Viracocha volt az inka panteon legfontosabb istensége. Honnan érkezett? A legenda szerint a Titicaca-tóból emelkedett ki a sötétség idején, hogy elhozza a fényt a világba. Ő teremtette az emberiséget, méghozzá kőből. Nem az emberiség volt az első alkotása, mivel előtte óriásokat is alkotott. Igaz, velük nem volt megelégedve, mivel nem rendelkeztek olyan fokú értelemmel, amit a béke megkívánt volna.
Valamikor a 16. század közepe táján Pedro Cieza de León, spanyol hódító bukkant rá az inka birodalom kutatása során Tiahuanaco és a tőle egynegyed mérföldre fekvő Puma Punku helyére.
Tiahuanaco-ról azt feltételezik az archeológusok, hogy valaha ez lehetett a civilizáció székhelye, s fénykorában több mint 40000 ember élhetett itt, továbbá ez előzhette meg az Inka Birodalmat. De mi történt vele?
Ahogy a maják és az aztékok is egyszer csak elhagyták a városaikat, több száz éves műveltségük minden vívmányát hátrahagyva, úgy néptelenedett el Tiahuanaco is rejtélyes módon 1100 környékén.
Ez különösen annak fényében különös, hogy Tiahuanaco az ősi építészet mestermunkája volt, egyszersmind politikai, vallási, mezőgazdasági, ipari központ is. Talán az egyik legfejlettebb a maga korában.
Tiahuanaco egészen bizonyosan egy szakrális fellegvár volt. Rendeltetését tekintve a legendákból kiviláglik, hogy a Puma Punku-ban landoló égi istenségek érkezését ünnepelték meg itt. Az 1960-as években a helyszínen végzett ásatások során napvilágra került az úgynevezett elsüllyedt templom, melynek falai különös történeteket beszélnek el.
Ezek közül a vésetek közül fantasztikusak azok az arcok, amelyek több kutató szerint is az emberiség különféle fajtáit jelenítik meg: a megnyújtott koponyájúaktól kezdve a vastag ajkúakon és turbánosokon át sok egyéb más emberfajtát tárnak elénk.
A fő kérdés így fogalmazható meg: Vajon mi vezette arra az ősi építőket, hogy ezeket a meglehetősen különös és szokatlan ábrákat véssék az egyik legszentebb templomuk falaira. Ezek a vonások nem is a bolíviai területeken élőkét tükrözik, hanem a bolygónkon máshol található legtöbb emberi fej-, illetve arcformát vonultatják fel.
Az egyik legmarkánsabb arc, amivel Tiahuanaco-ban találkozhatunk, az elsüllyedt templom közepén állott. Minden bizonnyal a teremtő Viracocha istent mutatja, de az istenség kinézete igen-igen különös.
Viracocha szakállt és bajuszt visel, ami rendkívül szokatlan, tekintve, hogy az amerikai indiánok nem viseltek efféléket. De ami még ezen is túltesz: Viracochát úgy ábrázolták, hogy több szempontból is hasonlít a mezopotámiai sumér istenségekhez. Tehát felvetődik a kérdés: Mi az eltérés oka? Vajon miért jelenítették meg a saját isteneiktől ennyire eltérő vonásokkal Viracochát?
Ugyanakkor említhettem volna az azték Quetzalkoatl-t is, számos más „amerikai” istenséggel egyetemben, akik szakállasak voltak. Talán ezek európai hatást tükröznek? Nem is istenek voltak, hanem korai felfedezők, kalandorok vagy hódítók? Csakhogy olyan technológiai tudással nem rendelkeztek Európában, amilyen tudással az ősi amerikai kultúrák esetében találkozunk. Ennélfogva ha még el is jutottak ide európaiak, ilyen műveltséget teremtő ismeretekkel akkoriban nem rendelkezhettek.