Jelenlegi hely
.
A repülőnél gyorsabb csővasút terve Elon Musk elképzelésében
Elon Musk mindenki számára hozzáférhetővé tette az 1200 km/h. sebességre képes csővasút terveit
![](http://www.ecestaticos.com/imagestatic/clipping/f6a/935/86c/f6a93586c65233c024e23ffcec1d3007.jpg?mtime=1376382461)
![](https://venturebeat.files.wordpress.com/2013/08/hyperloop.jpg?w=558&h=9999&crop=0)
Musk már hosszú ideje beszél erről a technológiáról, de csak a közelmúltban adott ki egy 57 oldalas dokumentumot (1), melyben komplett tervrajzok és technológiai leírás található. Ez az ő legambiciózusabb projektje a mai napig az újrahasznosítható rakétákon kívül. A dokumentumban Musk megállapítja:
"Amikor a kaliforniai nagysebességű vasutat jóváhagyták, nagyon csalódott voltam, és tudtam, hogy sokan mások is. Hogyan lehetséges, hogy a Szilícium-völgy és a JPL otthona, ahol hihetetlen módon a világ összes tudása megtalálható, és ahonnan Marsjárót indítottak útnak, épít egy vonatot, amely mérföldenként a legdrágább, és az egyik leglassabb a világon?"
A San Francisco – Los Angeles gyorsvasút néven emlegetett projekt a megvalósítás kilométernkénti költségét tekintve a világ legdrágább gyorsvasútja lenne, miközben sebességben jóval elmaradna a jelenleg már mindennapi üzemben működő megoldásoktól. Mindössze 264 km/h átlagsebességet és 2ó 38p menetidőt ígér $105-os jegyáron (egy irányba). Repülővel jelenleg $158 egy retúrjegy, míg autóval $115-os benzinköltséggel lehet megfordulni. Elon Musk ezt elfogadhatatlannak tartja. Az általa javasolt Hyperloop 1200 km/h végsebességgel, 30p menetidővel és $20-os menetjeggyel számol.
A Musk által tervezett vasút teljesen önfenntartó módon működne, gyorsabb és biztonságosabb lenne, ellenállna a földrengésnek, és nem zavarná az útjában élőket. Musk úgy képzeli, hogy a hyperloop nagy forgalmú várospárokat kötne össze, amelyek kevesebb, mint 1500 kilométerre vannak egymástól.
"A megközelítés, amely úgy hiszem meg fogja oldani a Kantrowitz határ problémáját az, hogy egy elektromos kompresszort csatlakoztatunk a szerelvény orrához, amely aktív módon fogja elölről hátulra továbbítani a levegőt. Ez olyan, mintha egy szivattyú lenne egy fecskendő fejében, amely tehermentesítené azt. Ez azt a problémát is megoldaná egyszerre, hogy miképpen lehet létrehozni egy alacsony súrlódású felfüggesztési rendszert, ha a sebesség több, mint 1100 kilométer óránként."
Ami az 57 oldalas Hyperloop tanulmányból kiderül:
- max. 1500 km-re lévő nagyvárosok összekötésére lenne ideális (nagyobb távokon a szuperszonikus repülés nyerne)
- Nem fúrnának 600 km-es alagutat, hanem függővasúthoz hasonlóan 6-30 méter magas oszlopokon haladna végig, és a San Francisco – Los Angeles vonalon mindössze 24,5 km fúrt alagútra lenne szükség
- Teljesen légmentes vákum alagút ami nem más, mint egy alacsony légnyomású, légsűrűségű cső.
- A Kantrowitz korlát is felvet pár problémát, ha a kapszula szinte kitölti a csövet, akkor tolja maga előtt a levegőt nem lehetséges az elvárt sebességű száguldás, nagy átmérőjű cső építése pedig nem igazán gazdaságos. Elon javaslata kompresszor, ami a kapszula elején beszívja a végén kifújja a levegőt. Ezzel egy másik problémát is megoldana egy csapásra. Ilyen sebességnél kerekeknek nincs értelme, a mágneses lebegtetésű pálya drága, egy speciális légpárna lehet a megoldás.
- Következő kérdés a meghajtás. A kapszula nem tudna akkora aksit magán cipelni, ami ekkora távon kitartana, javaslat a külső motor, hasonló lenne, mint amit a Tesla S modellben is használnak, csak kiterítve. Ez adna egy lökést a kapszulának 100 km-ként, azaz mindössze 5-6 db-ra lenne szükség a teljes 600 km-es pályán.
- 30-120 másodpercenként indulna egy-egy 28 utast szállít kapszula, óránként 840, évente 7,4 millió embert tudna szállítani, becsült megvalósítási költség 6 milliárd dollár, 20 dolláros menetjeggyel 20 éves megtérülés
- A kapszulák követési távolsága 37 km lenne, csúcsidőben 40 kapszula száguldozna folyamatosan
- Két típusú kapszula készülhet: egy személyszállító (28 fő) és egy személyek (28 fő) mellett 3 db személyautó szállítására is alkalmas modell
- A Hyperloop csőben 100 Pa lenne a légnyomás, így a légellenállás az ezrede lenne a tengerszinthez képest, kb. mintha 30.000 méteren repülnénk, a kapszula így közel hangsebességre gyorsulhatna
- A kapszulákban az utastér elég szűkös lenne, a kapszula tervezett szélessége mindössze 135 cm, magassága 110 cm. Azaz oldalról kellene beszállni és félig fekvő pózban, hátradöntött üléstámlával bemászni. Ilyen sebességnél WC-re mászkálás sincs. 30 perc, mondjuk nem hosszú idő, de kínos lehet félúton egy baleset.
- A kapszula önsúlya 3100 kg, de a 28 utassal megpakolva is elég lenne 135 lóerő teljesítmény a légellenállás leküzdésére.
- A kompresszorok javasolt teljesítménye: 436 lóerő.
- Egy kapszula becsült gyártási költsége: $1.350.000
- A pálya, a cső tervezett átmérője: 223 cm. Kapszula / cső keresztmetszet terület aránya: 36%, átmérő arány 60%
- Nem a föld alatt, hanem 6-30 méter magas pilléreken futna a pálya. 30 méterenként egy, összesen 25.000 oszlop.
- A számítások szerint a 25.000 cölöpre szerelt napkollektor 2,5-3x annyi energiát tudna előállítani, mint a Hyperloop szükséglete.
- A Szilícium-völgyben és Los Angeles környékén lenne pár „kanyargósabb” szakasz (kanyarsugár 1,6 km alatt), ahol csak 480 km/h sebességig gyorsulna a Hyperloop. Egyik tervezési korlát, hogy a pálya egyetlen szakaszán sem hathat 0,5g oldalirányú gyorsulásnál nagyobb erőhatás az utasokra. Mondjuk ez sem kevés.
- Az egyenes szakaszra érve (min. kanyarsugár 4,8 km felett) a Hyperloop max. 1g mellett 1200 km/h sebességig gyorsítaná a kapszulákat.
- Míg a kapszulák összköltsége, mindössze 54 millió dollár , addig a pálya megépítésének becsült költsége ennek százszorosa 5,4 milliárd dollár (1200 Mrd Ft).
![](http://static2.businessinsider.com/image/51e4655469bedd8f13000008/if-elon-musks-hyperloop-sounds-like-something-out-of-science-fiction-thats-because-it-is.jpg)
Forrásanyag:
http://www.pto.hu/hyperloop-elon-musk-publikalta-teleport-dokumentaciojat/
http://ujvilagtudat.blogspot.com.es/2014/08/elon-musk-nyilvanosan-hozzaferhetove.html