Jelenlegi hely
.
A halhatatlanság halotti ruhája Kínában
Az örök élet utáni vágy emberemlékezet óta él az emberiségben
Az emberek sosem tudták elfogadni azt a gondolatot, hogy a test halálával véget ér az élet. Úgy gondolták a test megfelelő megóvása segít a halál utáni létben. Ennek a gondolatnak gyakorlati megvalósítására azonban csak az uralkodóknak és azok családtagjainak volt meg a lehetősége. Ebben kapott fontos szerepet a jade kő.
A jade féldrágakő, melynek ősidők óta sokféle tulajdonságot tulajdonítottak. Amuletként hordták szellemek ellen, gyógyító hatással ruházták fel, valamint a test épségének megőrzését is tőle várták.
Kínában időszámításunk előtt egészen különleges kultusza keletkezett a jade kőnek. Halotti ruhát készítettek belőle. Abban az időben úgy hitték, a halál után a lélek a testben marad, ezért nem szabad közel engedni a szellemeket, és a testnek is meg kell őrizni épségét. Erre legalkalmasabbnak a jádéből készült ruhát vélték.
A Han dinasztia alatt (i.e. 220 - i.u. 206.) az uralkodócsalád tagjait előszeretettel helyezték örök nyugalomra jáde ruhában. Egy ilyen ruha elkészítése igen költséges és időt rabló tevékenység volt. A jade köveket távoli helyekről szerezték be, megközelitőleg egyforma kis lapokká faragták, a lapocskákat átfurták, majd tulajdonosának rangjától függően arany, ezüst vagy réz szállal varták össze. Egy ilyen ruha elkészítése 10-12 évet is igénybe vehetett.
Liu Sheng herceg és Dou Wan hercegnő sírja Kínában Hebei tartományban található. A herceg és felesége Dou Wan hercegnő mauzóleuma sértetlenül maradt meg 1968-as felfedezésükig. A bejáratot kőajtók zárták el, amely közé olvasztott vasat öntöttek, ami megakadályozta a sírrablók behatolását.
A föld alatti sírokat egy központi tengelyre fűzték fel. A bejárat két oldalán egy-egy hosszú kamra szolgált a háztartási eszközök, illetve a szekerek és lovak elhelyezésére.
A nagyméretű középső teremben mutatták be a szertartásokat. Ennek végén nyílt a hátsó sírkamra, amelyet kőlapokkal három részre osztottak. A középső helyiség a vendéglátásra szolgált, míg az egyik mellékhelyiségben a koporsókat, a másikban a kőből megformált szolgákat és a legértékesebb temetkezési kísérőtárgyakat helyezték el.
![](/sites/default/files/pictures/Jade%20liu%20sheng.jpg)
![](/sites/default/files/pictures/Jade%20halotti%20maszk%202.jpg)
Egy ilyen halotti ruha tizenkét részből áll. Arc, fej a testet fedő első és hátsó rész, karok, kesztyűk nadrágszárak és lábfejek. Liu Sheng ruhájához 2498 méretre faragott jade lapocskát, és 1,1 kg arany fonalat használtak fel.
![](/sites/default/files/pictures/Jade%20keszty%C5%B1.jpg)
![](/sites/default/files/pictures/Jade%20halotti%20maszk3.jpg)
A jade ruhában való temetkezés hagyományát a hatalomra kerülő új Han dinasztia rendeleti úton, i. sz. 222-ben betiltotta. A hatalmas költségek és a tiltás miatt még az első évezred első felében megszüntek az ilyen temetkezések, legalábbis későbbi időkből nem kerültek elő ilyen leletek
A cikk témájához a boldognapot.hu bejegyzése adta az ötletet