Jelenlegi hely
.
Az eltűnt frigyláda
Egyesek szerint csupán bibliai fikció, mások szerint valódi tárgy volt, de Salamon templomával együtt megsemmisült, amikor Kr. e. 587-ben a babiloniak elfoglalták Jeruzsálemet. Sokan abban hisznek, hogy a misztikus frigyláda még ma is létezik, sőt egyesek tudni vélik, hogy hol található. Van, aki vatikáni kazamatákat vizionál, mások szerint a Templom-hegy mélye rejti a titkot, de olyanok is akadnak szép számmal, akik biztosan tudják, hogy napjaink Indiana Jonesa akkor jár el bölcsen, ha Etiópiának veszi az irányt.
Mózes kőtáblái és a titokzatos energiák
Nincs még egy olyan szent tárgy, amelynek annyira részletes és pontos leírása lenne az ószövetségi iratokban, mint a frigyládának. A különböző időszakokban keletkezett bibliai utalások elég nagy bizonyossággal abba az irányba mutatnak, hogy a frigyláda valós, létező tárgy lehetett.
![](/sites/default/files/kepek/2021/12./frigyl%C3%A1da.jpg)
Az ószövetségi források erősen arra mutatnak, hogy a frigyláda létező tárgy volt
A láda első részletes leírása Mózes második könyvében található, némileg nehézkes, veretes bibliai nyelvezettel megfogalmazva: „Megcsinálá az asztalt is sittim-fából: két sing a hossza, a szélessége egy sing, magassága másfél sing. És beborítá azt tiszta arannyal, és csinála reá köröskörül arany pártázatot. Csinála egy tenyérnyi széles karájt is köröskörül; és a karájhoz csinála arany pártázatot köröskörül” (Móz. II. 37, 10-12).
![](/sites/default/files/kepek/2021/12./M%C3%B3zes%20k%C5%91t%C3%A1bl%C3%A1k.jpg)
Mózes a kőtáblákkal, Rembrandt festményén. A bibliai hagyomány szerint a frigyláda őrizte a tízparancsolatot tartalmazó kőtáblákat
A Bibliából tudjuk, hogy a kívül-belül színarany lemezekkel borított láda tetején két kerub szobra ült. (A kerubok és szeráfok azok az Isten közvetlen közelében lévő angyalok, akik az Úr kíséretét alkotják.)
A bibliai hagyomány szerint a láda mélyén pihent a tízparancsolat kőtáblája, amelyet Mózes kapott az Úrtól, valamint a mannából, az isteni étekből néhány falat, továbbá Áron kivirágzott botja.
![](/sites/default/files/kepek/2021/12./frigyl%C3%A1da%20%281%29.jpg)
A frigyláda ószövetségi leírások alapján elkészített rekonstrukciója
![](/sites/default/files/pictures/frigylada%204.jpg)
A frigyládát letakarva hordozták
A frigyládát mindig letakarva, egy-egy hosszú rúd segítségével hordozta négy ember. Éli főpap idején, a filiszteusokkal vívott háborúban a ládát a katonai táborba vitték. A zsidók veresége után a filiszteusok hadizsákmányként magukkal hurcolták, és városukban, Asdóban, Dágon istenség szentélyében tették közszemlére.
![](/sites/default/files/kepek/2021/12./jeruzsalam%20ostroma.jpg)
A filiszteusokat halálra rémítette a hirtelen kitört pestis, amit a zsákmányolt frigyláda hatásának tudtak be. Az ókori források a frigyláda mágikus erejét többször is megemlítik
Jeruzsálemben veszett nyoma a rejtélyes ládának
A frigyládát Kr. e. 1000 körül Dávid, Izrael második királya vitte Jeruzsálembe. Fia, Salamon, a zsidók leghíresebb királya uralkodásának negyedik évében fogott hozzá a templom megépítéséhez. Amikor Kr. e. 967-ben befejeződött az építkezés, a frigyládát a templom legbelső helyiségében, a Szentek szentjében (Devir) helyezték el.
![](/sites/default/files/kepek/2021/12./Salamon.jpg)
A zsidó történelem leghíresebb királya, Salamon
Egyszerű földi halandó ide be sem tehette a lábát, sőt az erre kizárólagosan feljogosított főpap is csak évente egyszer járulhatott a frigyláda színe elé.
A frigyláda rejtélyes történetében a Kr. e. 587-es év hozott fordulatot.
Történt ekkor, hogy II. Nabukodonozor babiloni király hadai bevették Jeruzsálemet, és feldúlták, illetve lerombolták a templomot.
![](/sites/default/files/kepek/2021/12./Jerusalem%20salamon%20temploma.jpg)
A templom rekonstruált képe. Az épület közepén helyezték el a "Szentek szentjét", azt a helyiséget, ahol a frigyládát őrizték
A frigyládának ekkor, a Királyok és a Krónikák könyvében is megemlített (Kir. 25. 8-17, illetve Krónikák, 36, 18.) babiloni dúlás idején veszett nyoma. A frigyláda sorsával kapcsolatos legendák a templom pusztulása után, a Kr. e. 6. században kezdtek elterjedni.Nem kerülhetett a babiloniak kezére
Az Ószövetségben van arra utaló feljegyzés, hogy a frigyládát még a babiloniak betörése előtt elrejtették. A Makkabeusok II. könyve azt írja, hogy Jeremiás próféta rejtette el a ládát, jóval a templom pusztulása előtt.
![](/sites/default/files/kepek/2021/12./Fr%20eti%C3%B3p.jpg)
Vannak, akik úgy vélik, hogy az eredeti frigyláda még a babiloniak dúlása előtt Etiópiába került
A Midrás tradíció szerint azonban még korábban, negyven évvel a babiloni dúlás előtt, Jósijáhú király parancsára a léviták rejtették el a frigyládát, így az a templom lerombolása ellenére sem juthatott az ellenség kezére.
![](/sites/default/files/kepek/2023/09./frigyl%C3%A1da%2C%20isteni%20er%C5%91.jpg)
A frigyládának mágikus, isteni erőt tulajdonítottak
A kételkedés emberi gyarlóság, így nem mindenki osztja ezt a teológiai sci-fit sem. Közéjük tartozik többek között Sherwin Wine rabbi, vallástörténész is, aki szerint a láda a templommal együtt megsemmisült Kr. e. 587-ben.
Beszélnek a holt-tengeri tekercsek
James Davila, a skóciai St. Andrews Egyetem kutatója egyrészt az ószövetségi iratok tüzetes forráselemzése, továbbá egy rég elfeledett, nyomtatásban először 1648-ban megjelent héber szöveg elemzéséből arra a következtetésre jutott, hogy a ládát a leviták még azt megelőzően biztonságos helyre vitték, hogy II. Nabukodonozor király hadai megjelentek Jeruzsálem falai alatt.
![](/sites/default/files/kepek/2023/09./holt%20tengeri%20tekercs.jpg)
A holt-tengeri tekercsek egyikének fotója, alul a szöveg héber átiratával
Ezt a következtetést az 1947-ben Qumrán mellett előkerült autentikus ókori dokumentumok, a holt-tengeri tekercsek is megerősítik. Az úgynevezett réztekercsek egyik irattöredéke ugyancsak a templom elrejtett kincseiről beszél, bár ez a dokumentum sem említi meg, hogy hová kerülhettek a szent tárgyak.Mit rejthet a Templom-hegy mélye?
Harry Moshoff rabbi tavaly megjelent The Ark Report (Frigyláda-jelentés) című könyve szerint minden jel arra mutat, hogy a frigyláda a Templom-hegy mélyén rejtőzhet.
![](/sites/default/files/kepek/2023/09./20151222jeruzsalem-templomhegy1.jpg)
Panorámakép a jeruzsálemi Templom-hegyről, ahol egykor Salamon temploma állt
A magyar származású Gabriel Barkai professzor, a Héber Egyetem tanára, a Templom-hegy alatt kimutatott járatok tényéből kiindulva helytállónak tartja azt az elméletet, hogy a frigyládát és a templom más kegytárgyait ezekben a járatokban rejthették el a babiloniak elől.
Háborúval fenyegetne egy régészeti feltárás
De ha sikerült feltérképezni a Templom-hegy alatti járatrendszert, miért nem kezdenek hozzá egy átfogó archeológiai feltáráshoz: Hiszen bizonyos, hogy a frigyláda megtalálása nemcsak az évszázad, hanem a kultúrtörténet egyik legnagyobb régészeti felfedezése lenne. A Templom-hegyi ásatások megkezdésének nem technikai, hanem politikai akadályai vannak,
![](/sites/default/files/kepek/2023/09./S%C3%A1ba%20kir%C3%A1lyn%C5%91je.jpg)
Salamon fogadja Sába királynőjét. A legenda szerint ezen a vonalon került később a frigyláda Etiópiába
Itt, pontosan az egykori templom helyén áll ugyanis a Szikla-mecset, amit Abd al-Malik omajjád kalifa építtetett a 7. század végén, de a Templom-hegy területén fekszik a muszlimok Mekka és Medina mellett harmadik legszentebb búcsújáró helye, az Al-Aksza is. (A legenda szerint Gábriel arkangyal Jeruzsálembe repítette a vallásalapító Mohamed prófétát, aki innen, a Szikla-mecset helyéről ugratott fel lovával az égbe, hogy átvegye Allahtól a harmadik kinyilatkoztatást.)
![](/sites/default/files/kepek/2023/09./salamon%20temploma.jpg)
Így nézhetett ki Salamon temploma
![](/sites/default/files/pictures/jeruzsalem-templomhegy.jpg)
A Templom-hegy a siratófallal
Az etióp szál legendája
Az etióp királyok ősi történetének egyik meghatározó eleme, hogy ők, Júda oroszlánjai a frigyláda őrzői.
A legenda gyökerei a távoli múltba, Salamon koráig nyúlnak vissza.
A szépségéről messze földön híres Makedának, Sába királynőjének bájai sok mindenkit, köztük Salamon királyt is lenyűgözték.
![](/sites/default/files/kepek/2023/09./frigyl%C3%A1da.jpg)
Az etióp keresztény hagyományokban kiemelt tisztelet övezi a frigyládát
Az etióp (más feltételezések szerint jemeni) királynő fényes udvartartásával együtt felkereste a bölcsességéről híres izraeli királyt. A két koronás fő között kölcsönös lehetett a vonzalom, ugyanis Makedának - a Jeruzsálemben eltöltött szép napok emlékeként – fia született Salamontól. (Az etióp királyi család mind a mai napig Salamon és Makeda fiát, Meneliket tekinti ősének.)
![](/sites/default/files/kepek/2023/09./sziklatemplom%20bej%C3%A1rata.jpg)
Etióp sziklatemplom bejárata kopt pappal. A legenda szerint a Zion szentély alatti kamrában őrzik a frigyládát
![](/sites/default/files/kepek/2023/09./Haile_Selassie_in_full_dress.jpg)
Az utolsó etióp uralkodó, Hailé Szealsszié császár. Az ősi etiópiai királyi ház tagjai Salamonig és Sába királynőjéig vezetik vissza gyökereiket